Oknyomozás a faji egyenlőtlenségről
Ádáz tudományos és politikai vita folyik arról, hogy az etnikai csoportok egyenlőtlen helyzete kizárólag strukturális okokra vezethető-e vissza, avagy a kultúrának is szerepe van benne. Az amerikai közgazdász-publicista szerint már a kérdésfeltevés is téves.
![](https://www.szombat.org/files/2021/11/Black-Lives-Matter-protest-signs-Boston-Massachusetts-May-2020-1024x682.jpg)
2020. május 31: A Black Lives Matter tüntetése Bostonban (Forrás: britannica.com) Ők “intézményes rasszizmusról” beszélnek
A témával kapcsolatos vitákat a Metazin szemlézi.
„Évek óta szenvedélyesen vitatja a kommentariátus, hogy mitől kerülnek egyes etnikai csoportok jobb, avagy rosszabb társadalmi helyzetbe. A legnagyobb vita a feketék hátrányos helyzetéről dúl. Az öröklés elvét képviselők szerint nem elhanyagolható a természetes sajátosságok és képességek szerepe. Az ellentábor szerint viszont az etnikai egyenlőtlenség kizárólag a környezeti hatásokra vezethető vissza” – írja Jonathan Church közgazdász a Quillette magazinban.
Az öröklés – környezet vita egyébként is a modern társadalomtudományok egyik legalapvetőbb kérdése. Az etnikai csoportok egyenlőtlen helyzete ügyében pedig különösen érzékeny és átideologizált téma. Az etnikai és faji csoportok közötti örökletes biológiai különbségek jelentőségének akár részleges elismerése is a rasszizmus gyanúját veti fel, még akkor is, ha a szerzők szándéka éppenséggel a hátrányos helyzetű csoportok segítése. A környezeti hatások fontosságát viszont azok is elismerik, akik a biológiai adottságokat is fontos tényezőnek tartják.
A legnagyobb vita valójában az egyenlőtlenséget okozó környezeti hatások mibenlétével kapcsolatos. Az egyik álláspont szerint minden kollektív egyenlőtlenség a rendszerszintű rasszizmus és az intézményesített diszkrimináció eredménye, és aki ezt nem látja be, az maga is rasszista. A másik oldalon állók is elismerik legalábbis a múltbeli rasszizmus örökségének hatását, ám ezt nem tartják kizárólagosnak: szerintük az egyenlőtlenségnek kulturális okai is vannak. Amiből az következik, hogy az egyenlőtlenség felszámolásához nem elég az előítéleteket felszámolni, hanem a hátrányos helyzetűek kultúráján és szokásain is változtatni kell – a hátrányos helyzetű kisebbségekén csakúgy, mint a többséghez tartozó szegényekén.
Címkék:egyenlőtlenség, etnikai csoportok, hagyomány, kultúra, rasszizmus